home

=Romantikken=

Romantikken – fra fornuft til følelser

Man sier at romantikkens opphav har to utgangspunkt; Et opprør mot opplysninstidens og klassisismens idealer, og [|den franske revolusjonen].

[|Opplysningstiden] var en tid der menneskets intelligens og fornuft var i sentrum. Kunstnerne hadde sitt ideal i klarhet, det var balanse, symmetri og likevekt. Og i klassisismen var det regler for hvordan kunsten skulle skapes. Som en motreaksjon til dette, ga den franske Jean-Jacques Rousseau ut en artikkel hvor han mente at mennesket måtte tilbake til naturen, til det opprinnelige og naturlige. Det var mellom Rousseaus tanker og den tyske Sturm und Drang-bevegelsen, der Goethe var en ledende skikkelse, man sier at Romantikken oppstod. Denne bevegelsen la stor vekt på følelsene, og kan kalles «før-romantikere». Videre var det Johann Gottfried von Herder som videreutviklet deres tanker og la mange premisser for romantikken. Romantikken fikk sitt gjennombrudd på slutten av 1700-tallet, og Europas kulturliv og kunstformer ble fylt med reaksjoner mot opplysningstidens fornuft. Romantikken ble også en form for livsholdning, samt en retning og tidsepoke innen kunstformene. Romantikerne søkte det mystiske, ukjente og følelsesmessige. Før handlet det om den klassiske balansen mellom form og innhold, men nå var det kunstneriske uttrykket og innholdet det viktigste. Romantikken er en epoke som det er vanskelig å sette en start og sluttdato på, for den hadde ulik oppstarttid og slutt i forskjellige deler av Europa. Likevel sier man at at den varte fra rundt slutten av 1700-tallet frem til 1830-40-tallet.



Romantikken strekker seg begynnelsen av 1800-tallet til begynnelsen av 1900-tallet. Det som er klassisk for romantikken er at følelsene fikk slippe til, og det var ikke lenger en fast takt og musikken ble mere spennende. Det var det mystiske, følelsene og fantasien som var retningslinjene for romantikken. Romantikken blir delt inn i tre hovedomeråder:
 * **Den klassiske retningen**, som var en konservativ retning. Dette var en vidreføring av klassisimen, men nå utifra komponistens ståsted og hans personlige stil. Innenfor denne retningen finner vi bl.a. komponister som Franz Schubert og Johannes Brahm som blir kalt «den siste store klassiker».
 * **Den nytyske stilen**, som var opptatt av musikalsk framskritt og at musikken skulle være nyskapende. Her finner man komponister som Richard Wagner og Franz Lizst.
 * **Den nasjonalistiske retningen** med komponister som norske Edvard Grieg og Antonin Dvorák fra Tsjekkoslovakia. Dette var en retning innen romantikken som var opptatt av at musikken skulle ha en nasjonal karakter og identitet.

[]

[]

[]

[]

= = =Senromantikken= >
 * Sen-romantikken er musikk fra siste del av 1800-tallet.
 * Både komponister som er klassisk orienterte og komponister innen den nytyske rettningen. Men det de begge har felles, er at de på en eller annen måte var //påvirket av Wagners Tristan-musikk//.
 * Wagner hadde en viktig innflytelse på ettertidens komponister. Mange brukte Wagners ideer som inspirasjon, oggjorde om musikkten til sin egen kunstneriske versjon til å skape personlig musikk.
 * Vi skal ta for oss tre musikkformer fra senromantikken, samt nevne noen komponister innenfor disse; //lieden, symfonien// og //operaen//.

Senromantisk symfoni

 * Symfonien fortsatte å være den dominerende orkesterformen også i siste del av romantikken. De mest sentrale er **Gustav Mahler** og **Richard Strauss**, men det er også verdt å nevne **Anton Bruckner** en klassisk orientert symfoniker:
 * Sentralt i **Bruckners** produksjon //står de ni symfoniene.// Den siste av dem ble ufullendt, men en elev har fullført verket etter Bruckners skisser.
 * Symfoniene ble revidert mange ganger, og det er derfor vanskelig å gi en endelig kronologi over dem. Bruckner skrev sin første symfoni omkring 1865, da han var over 40 år. Han var på denne tiden blitt godt kjent med Wagners musikk, noe som merkes i harmonikken, instrumentasjonen og i melodiutviklingen:
 * Han bruker gjerne stort orkester, ofte med en tett instrumentering. I [|8. symfonien] finner vi både Wagner-tubaer og harper. Wagners "uendelige melodi" preger symfoniene til Bruckner - en melodutvikling der de melodiførende stemmene overlapper hverandre.

__**Gustav Mahler (1860-1911)**__




 * Som motsetning til Bruckner klassiske symfonier står **Gustav Mahlers** utpregede nytyske symfonier.
 * Mahler begynte å studere ved konservatoriet i Wien da han var 15 år gammel. Han debuterte som dirigent i 1880, og etter en lang karriere som dirigent i ulike land, ble han i 1897 ansatt som dirigent ved operaen i Wien, der han var ansvarlig for både operaoppsetningene og de symfoniske konsertene. Det var også på denne tiden Mahlers første symfoni fikk sin endelige form.
 * Mahler skrev ti symfonier, hvorav den siste er ufullendt. Flere av symfoniene har sang solister og kor og er utvilsomt inspirert av Beethovens 9. symfoni.
 * Samtidig er det i Mahlers produksjon også sangsykluser med orkesterakkompagnement. Disse består av få sanger og er oppbygd som symfonier. De omtales gjerne som //symfoniske lieder//, men har mange likeheter med de //vokale symfoniene,// så grensen mellom disse komposisjonene ofte er uklare.
 * Mahler komponerte symfoniene sine i "grupper". Det er et tematisk og komposisjonsteknisk slektskap mellom dem, og man kan få intrykk av at de er komponert som //symfoni-sykluser//.
 * <span style="color: #000000; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">De fire første symfoniene ble komponert i tidsperioden 1885 - 1900. De har enten tekst, med vokalinnslag, eller et program som beskriver det musikalske innholdet.
 * <span style="color: #000000; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Det tre neste symfoniene, nr. 5, 6 og 7, er nærmere absolutt musikk uten program eller vokalinnslag. De ble komponert i løpet av årene 1902-05, sammen med sangsyklusene //Kindertotenlieder// og //Rückertgesänge//.
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> Disse komposisjonene ble etterfulgt av den gigantiske 8 symfonien, //**Sinfonie der Tausend**//. Mahler mente denne symfonien var det største han til da hadde komponert, og at alle hans tidligere symfonier bare var forspill til denne. [|Symfoni 8, finale]
 * <span style="color: #000000; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Symfonien er instrumentert for et voldsomt orkester med et vidt instrumentregister som omfatter blandt annet orgel og mandolin, dobbelt-kor, gutte-kor og åtte solister. Hele verket er bygget opp av en Wagner inspirerende ledemotiv-teknikk.
 * <span style="color: #000000; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Mahler skrev nesten 10. symfonier, men rakk ikke å skrive ferdig den 10. før han døde.
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Det er mange sider ved Mahlers musikk det er grunn til å trekke fram. Mest iørefallende er hans utviklende orkesterklang. Særlig finner vi en effektfull blåsersats som gir verkene en egen klangfarge. Et annet fremtredende stiltrekk er Mahlers varierende tonalitet, - dels benytter han stadig tonale skiftinger, ofte til fjerne tonearter, dels benytter han modale virkemiddel som gir satsen en overaskende effekt.

<span style="color: #000000; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">**__Richard Strauss (1864-1949)__**




 * <span style="color: #000000; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; text-decoration: none;">Som Gustav Mahler ble **Richard Strauss** etter en tidlig og lang karriere, ansatt som operadirigent i i Wien i 1919. I 1993 ble han første president for nazistenes Reischmusikkammer som Hitler opprettet i Tyskland.
 * <span style="color: #000000; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Straussrepresenterer både den senromantiske symfonien og den senromantiske operastilen. Strauss var sterkt inspirert av Wagner og komponerte først symfoniske dikt. De symfoniske diktene har en klar formal oppbygning og elegant orkestrering, som er et særlig kjennetegn ved Strauss musikk.
 * <span style="color: #000000; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Senere, fra 1903 og 1915, komponerete Strauss to programmatiske symfonier. //Sinfonia Domestica// (Hjemmets symfoni) og //Alpesymfoni//. Etter århundreskiftet ofret Strauss seg mest for operakomponering.

Den senromantiske opera
<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">(Forts. Richard Strauss) > 1905 – Salome > 1909 – Elektra > <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> 1911 – Rosenkavaleren: [|Rosenkavalier]
 * <span style="color: #000000; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Av operaene er det særlig tre som har gjort Strauss navn kjent i musikkhistorien;
 * <span style="color: #000000; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Strauss musikk karakteriserer handling på samme måte som Wagner i sine operaer. Strauss viderefører den dramatiske operaformen som Wagner skapte. Ariene er også hos Strauss trådt tilbake for å gi plass for en dramatisk strømmende, resitativisk "uendelig melodi". Han nærmet seg det vi kaller "Spechgesang"- talesang, der melodilinjen føles av språkets melodiform.
 * <span style="color: #000000; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Rosenkavaleren er tidsmessig plassert til 1700-tallet, og Strauss balanserer mellom 1700-talls og 1900-talls musikkstil. Vi får høre danser, valser, som rytmisk og melodisk knytter seg til historien, satt inn i et harmonisk og tonalt tonespråk som utilslørt er preget av Strauss' samtid. I Salome er den "symfoniske karakteren" strekt fremtredende. Operaen er komponert i en stor akt og gir inntrykk av å være formet som et "symfonisk dikt", med sangstemmer og scene-dramatisering.

Senromantisk lied
<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">**__Hugo Wolf (1860-1903)__**

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">


 * <span style="color: #000000; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Den mest sentrale liedkomponisten i siste del av forrige århundre var **Hugo Wolf (1860-1903)** //.//Han var en ivrig tilhenger av Wagner, og tok utgangspunkt i Wagners harmonikk og hans forhold mellom tekst og musikk.
 * <span style="color: #000000; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Wolf skrev selv en opera, noen få orkesterkomposisjoner, en strykerkvartett og noen korverk. Resten av produksjonen er //lieder//, til sammen omtrent 260.
 * <span style="color: #000000; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Som hos Schumann finner vi også hos Wolf mange av sangene samlet i sangsykluser. //Spanisches Liederbuch// og to bind av //Italienisches Liederbuch// er blandt de mest kjente syklusene. Sangene er gjerne gjennomkomponerte med et svært selvstendig klaverakkompagnement.
 * <span style="color: #000000; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Tekstene er bestemmende for liedens utforming, ofte får sangen en "symfonisk oppbygging" med motivisk utvikling. Harmonikken er sterkt påvirket av Wagner, men Wolf går enda videre og er på mange måter med på å forberede 1900-tallets harmoniske stil.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">//Noen av verkene i Sen-Romantikken.//

Lieder /sangsykluser

 * **Verk** || **Komponist** ||
 * Spaniches Liederbuch || Hugo Wolf ||
 * Italienisches Liederbuch || --""--- ||

Symfonier

 * **Verk** || **Komponist** ||
 * Symphony 1 "Titan" || Gustav Mahler ||
 * Symphony 2 "Resurrection" || --""--- ||
 * Symphony 6 "Tragic" || --""--- ||
 * Symphony 8 "Symphony of a Thousand" || --""--- ||
 * Symphony in f Minor || Richard Strauss ||
 * Symphonia Domestica || --""--- ||
 * Eine Alpensinfonie || --""--- ||
 * Symphony f Minor || Anton Bruckner ||
 * Symphony 0 "Nullte" || --""--- ||
 * Symphony 4 "Romantic" || --""--- ||
 * Symphony 0 "Nullte" || --""--- ||
 * Symphony 4 "Romantic" || --""--- ||

Operaer

 * **Verk** || **Komponist** ||
 * Salome - 1905 || Richard Stauss ||
 * Elektra - 1889 || --""--- ||
 * **Rosenkavaleren - 1911** || --""--- ||